Ulkomaalaislaki uudistuu 1.9.2024. Uudistuksen takia tällä sivulla voi olla vanhentunutta tietoa vielä uudistuksen jälkeen. Päivitämme sivun mahdollisimman pian. Lue lisää ulkomaalaislain uudistuksesta:
- Tietoa oleskelulupien myöntämisen tiukentumisesta
- Oleskeluluvan hakijan tunnistaminen tiukentuu
Muutokset elämäntilanteessa
Olen avoliitossa
Haen oleskelulupaa Suomeen avoliiton perusteella. Miten avoliitto pitää todistaa?
Sinulle voidaan myöntää oleskelulupa avoliiton perusteella, jos
- olet asunut puolisosi kanssa yhdessä vähintään 2 vuotta tai
- teillä on yhteisessä huollossa lapsi tai
- on olemassa painava syy poiketa 2 vuoden asumisaikavaatimuksesta.
Kumpikaan puoliso ei saa olla avioliitossa jonkun toisen henkilön kanssa. Jos toinen tai molemmat puolisoista ovat olleet aiemmin avioliitossa, tulee hakemuksen liitteenä esittää laillistettu avioerotodistus.
Jos olette asuneet yhdessä vähintään 2 vuotta, teidän pitää esittää todistuksena yhdessä asumisesta
- vuokrasopimus
- talonkirjaote
- isännöitsijän todistus yhdessä asumisesta tai
- muu asiakirjaselvitys.
Jos teillä on yhteinen lapsi, teidän pitää esittää
- lapsen laillistettu syntymätodistus, johon on merkitty lapsen vanhemmat.
- laillistettu päätös lapsen yhteishuoltajuudesta.
- Jos lapsi on syntynyt Suomessa, riittää, että tiedot lapsen vanhemmista ja huoltajista on merkitty Suomen väestötietojärjestelmään.
Lue lisää osiosta Puolisoni on Suomessa.
Minulla on työntekijän/opiskelijan oleskelulupa Suomessa. Löysin Suomesta kumppanin. Pitääkö minun vaihtaa tai voinko vaihtaa oleskelulupaan perhesiteen perusteella?
Aiempaa oleskelulupaa ei peruuteta, jos sinulla on edelleen edellytykset olemassa myös aikaisemmin myönnetylle oleskeluluvalle. Lue lisätietoa oleskeluluvan peruuttamisesta.
Olen eroamassa puolisostani
Miten ero vaikuttaa oleskelulupaani?
Jos sinulla on pysyvä oleskelulupa (korttimerkintä P), perhesuhteen muutokset eivät vaikuta oleskelulupaasi.
Jos sinulla on määräaikainen oleskelulupa (korttimerkintä A tai B) perhesiteen perusteella ja se perustuu avioliittoon puolisosi kanssa, voidaan oleskelulupasi peruuttaa eronne takia.
Peruuttamista harkitessa huomioidaan kuitenkin aina Suomessa oleskelusi pituus sekä perheeseen liittyvät kulttuuriset ja sosiaaliset siteet kotimaahan. Oleskelulupaasi ei välttämättä peruuteta esimerkiksi, jos
- sinulla on huollossa Suomessa asuvia lapsia tai
- olet oleskeluluvan voimassaolon aikana joutunut erityisen vaikeaan tilanteeseen sinuun tai lapseesi kohdistetun väkivallan tai hyväksikäytön takia.
Kun Maahanmuuttovirasto harkitsee oleskelulupasi peruuttamista, varataan sinulle aina tilaisuus tulla kuulluksi eli voit kertoa oman mielipiteesi luvan peruuttamisesta.
Jos sinulla on jokin muu peruste jatkaa oleskelua Suomessa (esimerkiksi työnteko), voit hakea oleskelulupaa tällä perusteella. Varmista ennen hakemista, että täytät hakemasi oleskeluluvan edellytykset.
Milloin minun pitää hakea oleskelulupaa uudella perusteella: jo silloin, kun avioeroa on haettu vai vasta sitten, kun avioero on astunut voimaan?
Sinun kannattaa hakea lupaa heti, kun sinulla on peruste hakea uutta lupaa.
Puolisoni on kuollut
Minulla on Suomessa oleskelulupa perhesiteen perusteella puolisooni. Puolisoni on juuri kuollut. Mitä minun pitää tehdä?
Ilmoita asiasta Maahanmuuttovirastoon.
Jos sinulla on pysyvä oleskelulupa (korttimerkintä P) perhesiteen perusteella, oleskelulupaasi ei peruuteta.
Jos sinulla on määräaikainen oleskelulupa (korttimerkintä A tai B) perhesiteen perusteella, harkitsemme tapauskohtaisesti, peruutetaanko oleskelulupasi. Jos perhesideperusteinen oleskelulupasi peruutetaan ja jos sinulla on jokin muu peruste jatkaa Suomessa oleskelua (esimerkiksi työnteko), voit hakea oleskelulupaa kyseisellä perusteella.
Olen saanut lapsen
Minulla on oleskelulupa Suomessa. Mikä hakemus minun pitää tehdä Suomessa syntyneelle lapselleni? Mitä liitteitä minun pitää liittää hakemukseen? Pitääkö kummankin vanhemman allekirjoittaa hakemus?
Sinun pitää tehdä oleskelulupahakemus perhesiteen perusteella lapselle, jonka huoltaja asuu Suomessa.
Sinun pitää jättää hakemus 3 kuukauden kuluessa lapsen syntymästä. Oleskelulupa antaa lapselle oikeuden oleskella Suomessa.
Oleskelulupaa pitää hakea, vaikka lapselle olisi haettu Suomen kansalaisuutta ja kansalaisuushakemukseen ei ole tehty vielä päätöstä.
Lapsesi pitää olla paikalla Maahanmuuttoviraston palvelupisteessä, kun hakemus jätetään, paitsi jos hän on vastasyntynyt tai sairas.
Molempien vanhempien pitää allekirjoittaa lapsen oleskelulupahakemus tai liittää hakemukseen erillinen suostumuslomake. Jos teet oleskelulupahakemuksen Enter Finlandissa, hakemukseen ei tarvita allekirjoituksia. Liitä hakemukseen suostumuslomake (pdf), jonka molemmat vanhemmat ovat allekirjoittaneet.
Lapsellasi pitää olla voimassa oleva passi. Voit jättää hakemuksen ilman passia, mutta oleskelulupaa ei myönnetä ennen kuin lapsella on passi tai hänet on merkitty vanhemman passiin.
Lapsesta pitää olla poliisin valokuvaohjeen mukainen passikuva (pdf, poliisi.fi). Ota passikuva tai sähköinen kuvakoodi mukaan palvelupisteeseen tai lisää kuvakoodi hakemukseen Enter Finlandissa.
Mitä teen, kun haluan ulkomailla asuvalle lapselleni oleskeluluvan Suomeen?
Lapselle pitää jättää oleskelulupahakemus ulkomailla Suomen edustustossa. Tutustu tarkasti lapsen oleskeluluvan hakemista koskeviin ohjeisiin sivulla Huoltajani on Suomessa.
Tarkista ulkoministeriön verkkosivulta (finlandabroad.fi), mikä edustusto voi ottaa oleskelulupahakemuksen vastaan.
Voiko lapsi hakea oleskelulupaa Suomeen vain toisen vanhemman kanssa?
Jos lapsi hakee oleskelulupaa yhden vanhemman kanssa, toisen vanhemman pitää antaa suostumus lapsen ulkomaille muuttoon ja oleskelulupaa varten. Suostumuksen pitää olla pysyvä.
Suostumuksen ei tarvitse olla laillistettu, mutta sen pitää tavallisesti olla notaarin vahvistama ja käännetty englanniksi, suomeksi tai ruotsiksi.
Suostumuksen mukana pitää olla kopio suostumuksen antajan henkilöllisyystodistuksesta tai passista, jossa näkyy allekirjoitus.
Toisen huoltajan suostumus ei ole ehdoton edellytys luvan myöntämiselle. Sitä tarvitaan kuitenkin lapsen edun arviointiin erityisesti silloin, jos lapsi on asunut pitkään erossa perheenkokoajasta.
Erillistä suostumusta ei tarvita, jos huoltaja on ollut henkilökohtaisesti kuultavana edustustossa ja antanut suullisesti suostumuksensa sekä allekirjoittanut haastattelupöytäkirjan.